MTA–ELTE GEOLINGVISZTIKAI KUTATÓCSOPORT
KISS JENŐ, az MTA rendes tagja
ELTE BTK Budapest, Múzeum krt. 4/A.
kullo@ludens.elte.hu

I. A kutatócsoport fő feladata 2007-ben az Új magyar nyelvatlasz (ÚMNyA.) előkészítő munkálatainak az elvégzése volt. A hazai és vonatkozó külföldi tapasztalatok áttekintése és megvitatása után véglegesült a koncepció és a tematika, megállapodás született a követendő gyűjtési módszerekről, s elkezdődtek a próbagyűjtések.
Mivel a magyar nemzeti nyelvatlasznak (A magyar nyelvjárások atlasza, gyűjtési ideje: 1949─1964) követő vizsgálatáról van szó, értelemszerűen a Magyar nyelvjárások atlaszának térképlapjait (szám szerint 1162-t) tekintettünk kiindulási alapnak. Az új atlasznak ugyanis ehhez viszonyítva kell választ adnia arra a kérdésre, hogy a mintegy fél évszázaddal ezelőtt rögzített nyelvjárási alakok élnek-e még s hogyan, milyen alakban és jelentésben a mai nyelvhasználatban; illetőleg hogy mi az, ami elavult, vagy esetleg csak a legidősebb nemzedék nyelvhasználatában fordul elő. A követéses vizsgálat az előzményhez képest (financiális és szakmai okokból) ún. szűkített-bővített kutatás, mert bár csökkent a kutatópontok és a kérdések száma, új (nyelvszociológiai és szemantikai) kérdések is bekerültek a kérdőívbe.

Balogh Lajos tudományos munkatárs feladata volt a  javaslattétel az általa korábbi kutatásai alapján jól ismert dunántúli kutatópont-hálózat szűkítésére. A válogatás során arra kellett törekedni, hogy valamennyi nyelvjárási régió nagyjából azonos mértékben legyen képviselve az új atlaszban is, karakteres kutatópontokkal. Külön problémát jelentett az átmeneti nyelvjárásterületek, illetőleg a nyelvjárásszigetek kutatópontjainak fölvétele vagy elhagyása.
Ő dolgozta ki a javaslatot arra vonatkozólag, hogy az MNyA. morfológiai címszavai közül mi kerüljön be az új atlasz kérdőfüzetébe. Bővítési szándékkal szemantikai címszavak is szerepelnek az új atlaszban. Olyan többjelentésű szavakat válogatott, amelyeknek a nyelvterület különböző részein eltérő jelentésük van.

Juhász Dezső tudományos munkatárs feladata volt a kutatópontok kiválasztásában a gyűjtőpontok számának, térbeli eloszlásának, minőségi kritériumainak meghatározása,  a kutatópontok Kárpát-medencei térképének elkészítése  kartográfus bevonásával. Részt vett a kérdőív előkészítésében (a címszók kijelölése, számuk, sorrendjük meghatározása, a MNyA. régi kérdéseinek átfogalmazása). A kérdőívhez tartozó ábrák körének kijelölése, az ábraanyag megújítása; közreműködés a terepmunka elveinek, módszerének kialakításában (a gyűjtés technikája, kérdőíves és szöveges gyűjtés, az adatközlők kiválasztása). Az első próbagyűjtés vezetése (a romániai Egriben), a próbagyűjtések tapasztalatainak értékelése. Részvétel a próbakérdőív többszöri átdolgozásában (hat változatot őriz a 2007 augusztusa és 2008 januárja közti időből). -- Szakdolgozat-irányítás az ÚMNyA. tárgykörében (Ádám Zsuzsanna szakdolgozata két dunántúli kutatóponton végzett gyűjtés tapasztalatairól). Konzultációk a kárpátaljai gyűjtést vállaló doktorandusszal. -- Archiválási feladatok: annak megszervezése, hogy OTKA-kutatás keretében a PPKE-s hallgatókkal folytatott követéses nyelvföldrajzi gyűjtéseket a kutatócsoport felhasználhassa, vállalva az analóg hangfelvételek digitalizálását. -- Technikai segítségnyújtás: a megfelelő számítógépes konfiguráció kiválasztása, beszerzése. Professzionális digitális hangrögzítő eszközök felkutatása szakértők bevonásával.

H. Tóth Tibor tudományos főmunkatárs feladata volt munkaanyagok készítése, rendszeres levelezés, vélemények cseréje, egyeztetése: kommunikáció a munkacsoport tagjaival elektronikus levélváltás formájában, valamint rendszeres részvétel a munkamegbeszéléseken.
Vitaanyagok, javaslatok összeállítása; a kollegák javaslatainak véleményezése, ellenőrzése, kritikai javaslatok készítése. Konferenciarészvétel és -előadás, illetőleg kerekasztal-beszélgetésen az elkészült koncepció és munkaterv részleteinek ismertetése (beszámoló). -- 
A végzett munka konkrét elemei: a kutatási terv, illetőleg a vonatkozó szakirodalom áttanulmányozása, a koncepció megbeszélése után belső vitaanyag készítése. A dialektológus és más szakterületi nyelvész kollegák beérkezett javaslatainak rendszerezése, értékelése: problémapontok összeállítása, előkészítés vitára. A könyvtárakban fellelhető és hiányzó nyelvatlaszok listájának elkészítése az egyetemi könyvtár anyaga alapján. Az egyes atlaszok áttanulmányozása a nagyatlasszal való egyezések és különbözőségek felmérésére, különös tekintettel a gyűjtés idejére, a kutatópontokra, valamint a feltett kérdésekre, illetőleg szövegfelvételek meglétére; a kiértékelés összegzése táblázatos munkaanyag formájában. A MNyA. anyagának áttekintése, az atlaszkutatás elvi–módszertani kérdéseinek áttekintése a követéses vizsgálat alapszempontjaink kidolgozásához. A nagyatlasz és további atlaszok kutatópontjainak áttekintése a nyelvjárásszigetek kiszűrése/kimutatása céljából: táblázatos összegzés, munkaanyag készítése. Javaslattétel a kutatópontok és a kérdések szűkítésére: elsősorban a hangtani és a lexikai célú kérdőlapok összeállítása, a szűkítés indoklása, vitaanyag előkészítése. Az újabb kérdésekre vonatkozó javaslatok kidolgozása: mondattani, szemantikai, frazeológiai jellegű kérdések, szociolingvisztikai kérdések. A szöveggyűjtés állandó és speciális témáinak javaslatterve, pragmatikai és gyűjtésmódszertani problémák és szempontok áttekintése, javaslat és vitaanyag kidolgozása a gyűjtéshez. Az alföldi kutatópontok kiválasztása, javaslatterv készítése indoklással. Az V. dialektológiai szimpóziumra beszámoló anyagok összeállítása az ÚMNyA. munkálatairól: az ÚMNyA. koncepciójának és moduljainak bemutatása. A mondattani és a szemantikai kérdések, valamint a szociolingvisztikai kérdőív előzetes lezárása: javaslatok összegzése, véglegesítése. A próbagyűjtések anyagának összeállítása, a kérdőívek véleményezése, javaslattétel, korrekciók. A próbagyűjtések terepmunkájához szervezési tevékenység: adatközlők kiválasztásának megszervezése, kiszállás előkészítése, konzultációk, szakmai együttműködés kialakítása (pl. Kiskunhalas: Thorma János Múzeum stb.; dialektológus kollegák és tanítványok bevonása a terepmunka, a gyűjtés előkészítésébe). A műszaki, technikai eszközök beszerzése, használatuk megismerése: próbafelvételek.

Fodor János tudományos segédmunkatárs feladata volt: hazai felsőoktatási intézmények, kutatóműhelyek megkeresése: a MNyA. követéses vizsgálatához köthető korábbi kutatásokkal kapcsolatos információk (publikációk, kérdőívek stb.) összegyűjtésének megkezdése. Előadás tartása a szombathelyi dialektológiai konferencián (Változások az északkeleti nyelvjárás rendszerében), ezen a kutatócsoport munkájához szorosan kapcsolódva, a próbakérdőívet hsználva egy északkeleti család nyelvhasználatának látszólagos-idő vizsgálatával mutatta be a dialektális változások ütemét és jellemzőit. A konferenciai kerekasztal-beszélgetésen a próbakérdőívvel végzett gyűjtési tapasztalatokról számolt be, vázolva annak nehézségeit és néhány problematikus tényezőjét. A későbbi gyűjtőmunkában való önkéntes résztvevők megkeresése (munkatársakkal együtt): az önkéntes gyűjtők névsorának összeállítása és kutatóponthoz rendelése. Részvétel a kutatópontok kiválasztásában: a MNyA. észak-magyarországi kutatópont-hálózatának és (az Imre Samu által elkülönített) nyelvjárástípusoknak az áttekintése után e terület új kutatópontjainak a kiválasztása. -- Térképszerkesztés: a kartográfus által készített korábbi kárpát-medencei térkép alapján (többszöri módosítás után) az ÚMNyA. új kutatópont-hálózatát bemutató térkép elkésítése.
A kutatópontok szociológiai paramétereinek összegyűjtése: az új kutatópontok szociológiai változóira vonatkozó hivatalos adatok összegyűjtése (a 2001-es népszámlálási adatok alapján), és táblázatos formába rendezése. Részvétel a kérdőív kérdéseinek részletes megbeszélésében és többszöri átdolgozásában: a kiválasztott kérdések MNyA.-térképlapjainak összegyűjtése a vitás esetek eldöntését segítette elő; javaslatot tett különböző módosításokra. -- A kérdőív próbaváltozatainak technikai megszerkesztése: az új kérdőív kérdéseit elektronikus formában megszerkesztette, és elkészítette az ÚMNyA. kérdőívének nyomtatott változatát. A mellékletben szereplő ábrákat, képeket összegyűjtötte, részben felhasználva a MNyA. korábbi képmellékleteit. A hiányzó mellékleteket más forrásból kutatta fel. Részvétel a terepmunka elveinek kidolgozásában. Javaslatok az adatközlők kiválasztására, gyűjtésmódokra, szöveges gyűjtés témáira stb. Technikai eszközök beüzemelése, kipróbálása: munkatársak betanítása, technikai hiányosságok pótlása (memóriakártya). -- Próbagyűjtés az északkeleti nyelvjárási régió magyarországi (szabolcsi) részén:  Tiszakerecsenyben két adatközlőnél, Tiszamogyoróson 4 adatközlőnél gyűjtött anyagot az új kérdőív alapján, melynek tapasztalatait kutatócsoporti megbeszélésen ismertette, valamint az eredményeket részben bemutatta az V. dialektológiai szimpóziumon. Próbagyűjtés az északkeleti nyelvjárási régió partiumi részén (Egriben):  ennek tapasztalatait kutatócsoporti megbeszélésen ismertette.

II. A kutatócsoport tagjai rendszeresen üléseztek, megvitatták a teendőket, a vitás kérdésekben konszenzust alakítottak ki. A kutatási tervek véleményezésében részt vett a magyar dialektológusok minden érdeklődő tagja (még az előkészítő munka során megkapták a kutatócsoport-vezető programadó tanulmányát). A kezdeményezést a szakmai közösség pozitívan, támogatólag fogadta, és megjegyzésekkel, észrevételekkel, sőt bizonyos kutatópontokon az adatgyűjtés vállalásának az ígéretével kívánja segíteni a terv megvalósulását.  A kutatócsoportnak helyt adó tanszéken évek óta folynak különböző pályázati keretben dialektológiai kutatások (l. például: http://geolingua.elte.hu/). A szándék a kutatócsoport munkájával is az, hogy a magyar dialektológia formálódó központi bázisa a nemzetközi geolingvisztikai kutatásoknak megfelelve elősegítse a magyar regionális nyelvi kutatások mind tematikai, mind módszertani korszerűsödését. 
A dialektológus szakmai közvélemény előzetes tájékoztatása már a 2006. októberi büki 14. élőnyelvi konferencián megindult. Az első részletes és nyilvános tájékoztatásra a szombathelyi V. dialektológiai szimpoziumon (2007. VIII. 22─24.) került sor. Ekkor tájékoztatták kollektív bemutatkozással a kutatócsoport tagjai a konferencia résztvevőit a  munkálatok állásáról és az addig végzett munka eredményeiről. A kerekasztal-megbeszélést élénk érdeklődés kísérte, számos kérdéssel és észrevétellel.  A konferencia zárszavában Szabó József egyetemi tanár mondta: „Az új magyar nemzeti nyelvatlasz lehet a XXI. század első évtizedeinek egyik legjelentősebb nyelvészeti vállalkozása” (Guttmann Miklós, Molnár Zoltán szerk., V. dialektológiai szimpozion. Szombathely, 2007. 327). A kutatócsoport munkájához kapcsolódóan két PhD-hallgató végzett próbagyűjtéseket szlovákiai és ukrajnai kutatópontokon (tapasztalataikról publikációk is jelentek meg). Az elkészült kérdőívvel a kijelölt kutatópont-hálózat alapján segéderők bevonásával megindultak a próbagyűjtések.

V. Juhász Dezső: A nyelvföldrajz történeti tanulságai – egy klasszikus tanulmány negyven év távlatából. = Guttmann Miklós – Molnár Zoltán szerk., V. dialektológiai szimpozion. Szombathely, 2007. augusztus 22–24. A Berzsenyi Dániel Főiskola Magyar Nyelvészeti Tanszékének Kiadványai VIII. Szombathely, 2007. 133–138.